Парламентські вибори у Польщі: як зміна влади вплине на відносини з Україною
Що впливатиме на відносини Польщі й України
Війна, біженці й спільна історія впливатимуть на подальші відносини між Україною і Польщею. Так вважає журналіст порталу Biełsat Міхал Кацевич, який виклав свої думки в матеріалі для " Європейська правда ".
Польща як держава, яка межує з Україною, й надалі буде опосередковано залучена до підтримки сусіда більше, ніж решта Європи. Втім як саме країна себе поводитиме, стане зрозуміло після парламентських виборів, які відбудуться 15 жовтня. В кожної партії є власна концепція відносин з Україною.
За результатами опитування IBRiS dla RMF FM i Rzeczpospolita, керівна партія "Право і справедливість" може розраховувати на підтримку 33,2% виборців. На другому місці – опозиційна "Громадянська коаліція" з результатом 26%. До трійки також входить "Третій шлях" (10,3%).
Якою буде політика ПіС
Партія влади "Право і справедливість" дотримувалася політики братерства і підтримки України.
Якуб Кумох, ексрадник польського президента, вважає, що після виборів не буде жодних принципових змін. Проте Варшаві доведеться бути уважною. Адже почне даватися взнаки відчуття втоми від війни в Україні, яке поширюється в Польщі і на Заході.
У ПіС вважають, що дедалі сильніший тиск Києва на Захід з метою пришвидшити постачання зброї може спричинити ще більші конфлікти між Росією з одного боку та Україною з її західними союзниками — з іншого.
Якою буде політика "Громадянської коаліції"
Політики "Громадянської коаліції", як і партія влади, підтримують добрі відносини з Україною і загалом в політичних сил схожа риторика. Втім опозиція розуміє, що поляки розраховують на рішучішу політику. Тож, на думку журналіста, "Громадянська коаліція" і внесла у свої списки Міхала Колодзейчака — лідера "Агроунії", який очолював протести проти імпорту українського зерна. Таким чином партія хоче відбити у ПіС сільський електорат.
Якою буде політика "Третього шляху"
Консервативний блок "Третій шлях" теж офіційно підтримує Україну. Втім співзасновницею цієї коаліції була Польська селянська партія, виборцями якої є представникик агросектору. Тож блок візьме до уваги настрої аграріїв, які критично налаштовані до України через проблему з імпортом зерна.
Парламентські вибори одночасно з референдумом
Польський президент Анджей Дуда 17 серпня підписав поправку до закону про загальнонаціональний референдум, яка дасть змогу провести його у день парламентських виборів 15 жовтня.
Наразі Рада міністрів запропонувала винести на референдум чотири питання:
- "Чи підтримуєте ви продаж державних підприємств?"
- "Чи ви за підвищення пенсійного віку до 60 років для жінок і до 65 років для чоловіків?"
- "Чи підтримуєте ви прийом тисяч нелегальних мігрантів з Близького Сходу та Африки, відповідно до механізму примусового переселення, нав’язаного європейською бюрократією?"
- "Чи підтримуєте ви зняття шлагбауму на кордоні між Республікою Польща та Республікою Білорусь?"
Думки поляків щодо голосування в референдумі поділені. 47,4% опитаних заявило, що буде брати участь лише в голосуванні до Сенату і Сейму. Інша частина респондентів, яка склала 46,6%, сказала, що буде брати участь у двох голосуваннях. 6,1% опитаних осіб ще в роздумах.